Hej alla ni som följer oss live och välkomna till
dagens pressträff.
På pressträffen medverkar migrationsminister Johan Forssell.
Ludvig Aspling, migrationspolitisk talesperson för Sverigedemokraterna, Ingemar Kihlström, migrationspolitisk talesperson
för Kristdemokraterna och Fredrik Malm, andre vice ordförande för Liberalerna.
Under pressträffen kommer en PowerPoint presentation att visas.
Efter pressträffen kommer presentationen tillsammans med sändningen att finnas tillgängliga
på regeringens webbplats regeringen.se.
Då ska vi se.
Hej allesammans!
God eftermiddag och välkomna till den här pressträffen då vi
ska berätta om budgeten på migrationsområdet och utgiftsområde åtta.
Och bara som en bakgrund så ska vi ju säga
att vi är ju, som ni vet, i full färd
med ett paradigmskifte i migrationspolitiken och vi tar nu också
ytterligare steg för att förändra den.
Och vi ser ju också hur politiken börjar ge resultat.
Tittar man ut över Europa och det kan väl vara
lämpligt, så kan man se att flera länder i vår
närhet Tyskland, Frankrike, Spanien och Italien har ju ett högt
antal, har haft ett högt antal asylsökande, framför allt i
fjol.
Men i Sverige har vi kunnat se att utvecklingen istället
går i den motsatta riktningen.
Antalet asylsökande till Sverige minskade ifjol och fortsätter att minska
också under 2024.
Sverige ser ju i år ut att få det lägsta
antalet asylsökanden sedan 1997, och antalet beviljade uppehållstillstånd i Sverige
har också minskat.
Även om den utvecklingen är i linje med vad vi
vill se, så ser vi också att mer behöver göras
inom migrationspolitiken.
Vi behöver se till att förbättra legitimiteten i systemet för
att upprätthålla den reglerade invandringen.
Och vi måste också bekämpa skuggsamhället, naturligtvis.
Vi har som regeringen tillsammans med Sverigedemokraterna en omfattande reformagenda
på det här området.
Det innebär också att sammantaget så kommer migrationsområdet förstärkas med
513 miljoner kr nästa år, som sedan växer till året efter
till 2,6 miljarder kr och sedan 1,4 miljarder år 2027.
Som jag nämnde då så har vi ett väldigt högt
reform tempo, och vi har gjort väldigt mycket sedan vi
fick väljarnas förtroende i valet 2022.
Att förändra migrationspolitiken.
Jag ser som nytillträdd migrationsminister fram emot att presentera
många propositioner under det kommande året.
Och vi har också flera utredningar som här framöver ska
presentera sina olika resultat.
I den här budgeten så fokuserar vi på områden på
några stycken och det är som ni ser här på
bilden.
Det är ett effektivare mottagande och återvändande.
Inklusive utökade inre utlänningskontroller.
Det handlar också om åtgärder för att bekämpa fusk i
systemet.
Att bekämpa missbruk i systemet som vi vet finns.
Och det handlar också om ökad frivillig återvandring. Vi
tänkte lägga upp den här pressträffen på det sättet att
vi redogör tillsammans för de olika delarna i detta, och
sedan så svarar vi gemensamt på frågor om det finns
sådana.
Och då vill jag börja med att lämna över ordet
till Kristdemokraterna och Ingemar Kihlström.
Varsågod.
Tack så mycket, Johan.
I den förändring av migrationspolitiken som nu genomförs för att
den ska vara ansvarsfull och restriktiv, så är en viktig
del att ett effektivt mottagande och återvändandearbete.
Vi är också tydliga med att ett nej är ett
nej och ska verkställas snarast möjligt.
Migrationsverket och migrationsdomstolarna har viktiga roller i regeringens omläggning av
migrationspolitiken.
Migrationsverket behöver ha goda förutsättningar både för att genomföra regeringens
omfattande reformagenda och för att hantera den löpande verksamheten, där
det sistnämnda bland annat handlar om ett bra mottagande av
personer med tillfälligt skydd från Ukraina.
Regeringen föreslår därför att myndigheten för ett effektivare mottagande och
återvändandearbete tillförs 645 miljoner kr för 2026.
Härmed ges Migrationsverket ekonomiska förutsättningar för att svara upp mot
de stora krav som inte minst omläggningen av migrationspolitiken ställer på
myndigheten.
Det handlar till exempel om att ställa om hela mottagningssystemet
för ett ordnat mottagande, och att intensifiera återvändandearbetet. För att
uppnå en effektivare asylprocess och ett effektivare återvändandearbete.
Är det viktigt att tiden från ansökan till beslut och
vistelsen i mottagningssystemet är så kort som möjligt.
Det är en av flera faktorer som kan minska risken
att personer avviker.
För den som söker asyl är det också mer humant
att snabbt få ett besked, än att behöva leva i
ovisshet månad efter månad.
Men det räcker inte med att bara migrationsverket blir effektivare.
Eftersom merparten av asylbesluten överklagas.
Påverkas vistelsetiden i mottagningssystemet även av migrations domstolarnas handläggning.
För att ge migrationsdomstolarna stabila ekonomiska förutsättningar att genomföra sitt
uppdrag föreslår regeringen att medel tillförs till migrationsdomstolarna och till
migrationsöverdomstolen.
Det handlar om 30 miljoner kr för 2025 och 60 miljoner kr
per år 2026 och 2027.
Och med det lämnar jag över ordet till Fredrik Malm
från Liberalerna.
Tack så mycket!
Till att börja med vill jag säga att de åtgärder
vi nu genomför, och hela det paradigmskifte som ministern här
nämnde, är helt nödvändiga åtgärder för att vi ska kunna
få en hållbar och ordnad migrationspolitik.
I mitt eget parti la vi om vår migrationspolitik åren
efter migrantkrisen 2015 till exempel.
Det kommer att krävas låga nivåer på asylinvandringen under lång
tid framöver för att vi ska förmå samla kraft, för
att klara att vända utvecklingen av det utanförskap vi ser
i Sverige och klara bostadsförsörjning, skola och mycket annat.
Ett led i detta är att förutsättningarna för att verkställa
avlägsnande beslut om förutsättningarna förbättras.
Det handlar ju om att våra myndigheter ska veta var
de personer som ska lämna Sverige befinner sig.
Migrationsverket och Polismyndigheten behöver därför i större utsträckning kunna ta
personer i förvar.
Att förvarskapaciteten är tillräcklig är också väldigt viktigt för att
polisen ska kunna genomföra arbetsplatskontroller, till exempel inre utlänningskontroller.
Regeringens mål är att uppnå 1000 försvarsplatser så snart som
möjligt.
I slutet av förra året fanns det 567 platser och
det är otillräckligt.
De här behoven av 1000 platser baserar sig på vad
Migrationsverket och Polismyndigheten gemensamt bedömer att behovet är, och regeringen
förväntar sig att Migrationsverket nu omgående ökar takten i utbyggnaden
för att nå det här målet om 1000 platser så
fort som möjligt.
Vi tillför 40 miljoner kr för detta under nästkommande år,
och därefter beräknas det till 100 miljoner för år 2026 och
därefter en kvarts miljard för år 2027, 280 miljarder 2028 och över
en halv miljard 530 miljoner kr per år från och med
2029.
Det är substantiella ökningar som kommer att ske de kommande
fem åren på detta område.
Ett annat verktyg är inre utlänningskontroller, och de bidrar till
bättre kontroll över vilka personer som vistas i landet och
för att upptäcka personer som inte har laglig rätt att
vara här.
Det är angeläget, menar regeringen.
Ur såväl säkerhetssynpunkt som för att upprätthålla den reglerade invandringen
som helhet.
Tidigare under mandatperioden har regeringen säkerställt att myndigheter fått utökade
befogenheter när de genomför inre utlänningskontroller.
Polismyndigheten.
En satsning genomförs nu för att Polismyndighetens arbete med dessa
inre utlänningskontroller ska utökas och effektiviseras ytterligare, och vi föreslår
i BP att 100 miljoner kr tillförs detta för nästa
år, och även 100 miljoner kr för år 2026.
Och som vi tidigare har kommunicerat så avser vi också
att höja schablonersättningen till kommunerna för att ordna utbildning och
förskola åt elever som är asylsökande och har tillfälligt skydd
enligt massflyktsdirektivet.
Kommunerna är en betydelsefull aktör i reformeringen av mottagningssystemet, och
till skillnad från tidigare regering så har vi varit lyhörda
för kommunernas synpunkter och anser därför att de behöver ges
bättre ekonomiska förutsättningar att ordna utbildning och förskola.
Det är även här ett substantiella belopp är över 100 miljoner
nästa år som tillförs skolsektorn för just de ukrainska barnen
och asylsökande barn.
Och över en kvarts miljard per år.
Eller nästan en kvarts miljard ska sägas år 2026.
Med detta vill jag lämna över till Ludvig Aspling, Sverigedemokraterna.
Tack så mycket!
Regeringen vidtar flera åtgärder för att förhindra och upptäcka och
åtgärda missbruk av systemet med den reglerade invandringen.
Åtgärderna är viktiga för att upprätthålla legitimiteten i det här
systemet.
Migrationsverket har en nyckelroll i det arbetet och regeringen har
gett myndigheten flera uppdrag, till exempel att förstärka sitt arbete
med identitetshandlingar och prioritera återkallelse ärenden så att uppehålls och
arbetstillstånd samt statusförklaringar kommer att återkallas när det finns grund
för detta.
I budgetpropositionen för 2025 tar regeringen nu ytterligare steg.
Vi föreslår att Migrationsverket tillförs medel för att utöka sin
kapacitet att hantera biometriska uppgifter, till exempel fingeravtryck och fotografier.
Det är 46 miljoner kr för 2025 och 12 miljoner kr per
år från och med 2026.
Genom en ökad användning av biometri så kan Migrationsverket få
ett mer tillförlitligt underlag för beslut, bland annat genom att
det möjliggör en bättre och mer effektiv kontroll av de
sökandes identitet.
Det kan även bidra till bättre och effektivare kontroller av
vistelserätt, vilket ökar förmågan att upptäcka bland annat potentiella säkerhetshot.
Migrationsverket behöver påbörja arbetet med att bygga ut den kapaciteten.
Såväl för att få bättre förutsättningar för att genomföra sitt
nuvarande uppdrag, som för att anpassa sig till kommande lagstiftning
som är på gång inom ramen för Tidöavtalet.
Migrationsverket föreslås även få medel för att utöka sina kontroller
mot arbetskraftsexploatering, som vi vet är ett stort problem.
5 miljoner kr från 2025 och 2 miljoner kr per år 2026
och 2027.
Regeringen avser återkomma till riksdagen med en proposition som bland
annat innehåller förslag om att Migrationsverket ska få utökade möjligheter
till kontroller av arbetsgivare i samband med ansökningar om
arbetstillstånd.
Därtill föreslås Migrationsverket tillföras medel för att förstärka arbetet i
myndighetssamverkan mot arbetslivskriminalitet, som är en arbetsgrupp som har funnits
sedan tidigare.
Det är 8 miljoner kr per år 2025 och 6 miljoner kr
år 2027.
Tillskottet är alltså utöver de befintliga medlen på 3 miljoner kr
per år, som det här samarbetet redan har sedan länge.
Migrationsverket behöver också fortsätta förstärka sitt viktiga arbete med att
återkalla uppehålls och arbetstillstånd samt flyktingstatusförklaringar.
När det finns grund för det.
Regeringen föreslår därför en ordentlig satsning.
Migrationsverket tillförs 100 miljoner kr per år från och med 2025
för att förstärka arbetet med återkallelser.
Regeringen har också mottagit ett betänkande av utredningen om en
översyn av incitamentstrukturen för frivillig återvandring.
Betänkandet bereds just nu inom regeringskansliet, men under tiden vidtar
regeringen ett antal åtgärder för att stimulera frivillig återvandring.
Frivillig återvandring kan bidra till att minska antalet människor som
lever i utanförskap i Sverige, och de negativa följder som
ett sådant utanförskap får för både individen själv men också
för samhället i stort.
Bidraget har funnits sedan 1984, men det är relativt okänt.
Det är lågt och väldigt få människor nyttjar det.
Antalet personer som frivilligt återvandrar har en potential att öka
om ersättningsnivåerna höjs och kunskapen om möjligheten att få bidrag
och praktisk hjälp om det ökar.
Bland den här gruppen så kommer fler tänkas vara intresserade
av att nappa på det erbjudandet.
Regeringen avser därför att höja bidraget för återvandring väsentligt under
2026.
Ett regelverk ska tas fram för det nya återvandringsbidraget som
ska uppgå till 350 000 kr per person som mest.
Samtidigt ses regelverket över för att minimera fusk och missbruk.
Under 2025 kommer även informationsinsatser att genomföras för att öka
kännedomen om möjligheten till återvandring bland människor som kan tänkas
vara intresserade av den här hjälpen.
Det krävs också en bred samverkan mellan Migrationsverket, kommuner och
andra samhällsaktörer för att berörda grupper effektivt ska kunna nås
av information och stöd.
En nationell samordnare ska därför inrättas i vars uppdrag ska
ingå att sprida information, ta fram kunskapsunderlag och samverka med
kommunerna i återvandringsarbetet.
Relevanta myndigheter, däribland naturligtvis Migrationsverket, ska också få i uppdrag
att informera om möjligheten till frivillig återvandring.
För att kunna genomföra detta föreslår regeringen att 105 miljoner kr
tillförs för 2025, och därefter beräknas satsningen till 1425 miljoner
kr för 2026 och 920 miljoner för 2027.
Så slut.
Nästan.
Vi ska bara lägga fram den här också så ser
ni här.
Själva tabellverket som vi har gått igenom här för de
kommande tre åren.
Sammanfattningsvis är det ju så här att vi fick ju
svenska folkets stöd i valet 2022.
Att lägga om migrationspolitiken, att ha en stram migrationspolitik, en
långsiktig migrationspolitik.
Som jag sa inledningsvis så börjar vi nu också se
resultat av det.
Vi väntas gå mot det lägsta antalet asylsökande i år
sedan 1997.
Men det finns såklart en lång rad olika utmaningar här,
både inom Sverige men också i vår omvärld.
Och det är helt avgörande att vi aldrig någonsin återvänder
till den tidigare migrationspolitiken som skapade så enorma problem för
Sverige som land, men också för väldigt många människor.
Så här ser då budgeten som sagt ut.
För hela utgiftsområdet.
Tittar man då i år så blir det en förstärkning
på 513 miljoner som sedan gradvis växer.
Som vi har nämnt här ska jag säga om ni
tittar i tabellverket så finns här också 100 miljoner kr för
utökade inre utlänningskontroller.
Men det berör ju egentligen andra utgiftsområden, så därför finns
det inte med just detta i just det här tabellverket
då.
Men vi, regering och Sverigedemokraterna, med de här reformerna som
detta är historiskt omfattande, så lägger vi grunden och vi
fortsätter att lägga grunden för en långsiktig migrationspolitik som också
ger oss en chans att klara integrationen av det stora
antal människor som har kommit till Sverige de senaste åren.
Det är en lång rad olika reformer naturligtvis, som krävs
för detta, och vi arbetar intensivt med att genomföra det.
Både på migrationssidan men också naturligtvis på integrationssidan.
Ett nej ska alltid vara ett nej, men det är
också viktigt att påpeka att ett ja också är
ett ja.
Och med det så svarar vi gärna på frågor.
Tack!
Då kan vi börja med SVT längst ner här.
Jag har en fråga om det här återvändande bidraget.
Ni har ju regeringen tillsatt en utredning om det, och
utredaren kom fram till att det där är nog ingen
bra idé.
Det kan till och med vara en samhällelig förlust att
införa det här.
Och det är helt omöjligt att säga hur många som
kommer att använda sig av det.
Varför?
Varför går ni vidare med det och lägger det på
en budget på 1400 miljoner, när man inte vet om det
kommer att vara motsvarande?
Vad blir det 4000 personer som väljer att åka tillbaka
så att säga, eller hur man nu ser på det.
Utredaren kom fram till att uppemot 1700 personer per år
skulle kunna nappa på erbjudandet, enligt hans kalkyl.
Men jag tror att det är en underskattning den här
poolen av potentiella kandidater bör vara ganska stor i Sverige.
Med tanke på det stora utanförskap som vi har idag.
Utredningens beräkning baserades på Danmark.
Man kan inte direkt översätta danska förhållanden på svenska.
Bland annat eftersom arbetslösheten är så pass mycket större i
Sverige jämfört med i Danmark bland de här grupperna.
Hur vet.
Hur vet man?
Hur kan man.
Det finns ju också risk att det här så att
säga skadar integrationen i landet också om man pekar ut
de här.
Vilka personer det nu handlar om.
Men jag tror att svaret på frågan om exakt hur
många personer som kommer att använda sig av återvandringsbidraget, det
är klart att det går inte att säga.
Så är det för alla reformer.
Det är ingen som har en spåkula och kan säga
att just den här reformen, när det är frivilligt, kommer
att användas av exakt det antalet människor om två år.
Det vi dock vet med säkerhet är att de återvändningsbidrag
som redan finns, och som har funnits i 40 år,
användes i fjol av en person.
Man kan väl säga att potentialen verkar vara väldigt stor
här.
Utredningen eller utredaren pekar på att det kan finnas risker.
Det är klart att det kan göra det.
Man kan väl också möjligen invända att det finns väldigt
stora risker med att inte göra någonting alls.
Sverige är ett land som har större integrationsproblem än de
flesta länder, och där tror vi att med de kraftfulla
reformer vi nu gör för att fler människor ska komma
i arbete och satsningar på att lära sig svenska språket,
skolförstärkningar, medborgarskap, så kan det här också vara.
En del i det arbetet, det är ett frivilligt återvandringsbidrag.
Utredaren ringer in att det skulle kunna röra sig om
1300 personer.
Vi får väl se helt enkelt.
Men vi menar att det är värt att pröva detta
som en del i en större helhet.
Tack!
Då tar vi TT längst bort till vänster.
Hej!
Jag har en fråga till Ludvig Aspling.
Tror jag.
Man skulle maximalt kunna få 350 000.
Vilka är det ni tänker er ska kunna få det?
Är det någon särskild grupp?
Eller ska även sådana som har blivit svenska medborgare kunna
få det?
Och så en fråga till.
Har ni något mål på hur många som ska återvandra?
Ja, alltså regelverket kommer ju att vara neutralt i någon
mån.
Det vill säga, det kommer att ringa in ungefär vilken
kategori av personer som ska kunna söka bidraget och få
det.
Exakt hur många som det rör sig om är lite
svårt att sia om.
Men om man tar och räknar mellan tummen och pekfingret
så finns det ungefär 100 000 personer i Sverige som
är födda i andra länder och som är långtidsarbetslösa.
Sedan finns det ytterligare 100 000 personer som är födda
i andra länder och som är arbetslösa, som inte är
långtidsarbetslösa men ändå inte har ett jobb.
Sedan ovanpå det så är det flera 100 000 personer som
inte klarar sin egen försörjning.
Man har ett jobb, men man har inkomster som är
så pass små att man måste ändå uppbära bidrag för
att klara sig någonstans.
Där har vi den gruppen som vi tror skulle kunna
vara intresserade av det här.
400 000 som du räknar upp nu.
Eller flera 100 000.
Det betyder naturligtvis inte att alla kommer att nappa på
det.
Det är många andra parametrar som spelar in.
Exakt hur det här bidraget kommer att administreras lite mer
i detalj.
Det kommer att arbetas fram tills 2026 när höjningen sker.
Det är ett år fram tills dess.
De här detaljerna kommer att utarbetas.
Det är ett betänkande som krävs för att det ska
träda i kraft, så att det här återvandringsbidraget kan ske
under 2026, så det ligger ett tag framåt i tiden.
Det som kommer att ske nästa år är att det
blir en nationell samordnare, men också en informationskampanj kring detta.
Det är klart att tittar man på det nuvarande återvandringsbidraget.
Det är betydligt lägre. Det är så klart en del,
rimligen att det bara är en person som använder det,
men även informationen.
Är inte vitt känt att det ens finns där, trots
att det har funnits i 40 år i Sverige.
Vi har valt att inte sätta upp något mål för
antalet personer, utan vi kommer att återkomma med ytterligare information
i det betänkandet.
Man ska dock veta att det riktar sig till personer.
Det är inte enskilda länder, utan det är personer i
Sverige som då frivilligt skulle vara intresserade av att återvandra,
som kanske uppfattar att livet inte blev i Sverige som
man, som man ville och att man kanske har fastnat
i segregation och utanförskap.
Att man kanske är äldre och vill återvända till det
land man ursprungligen kommer till.
Så har vi resonerat.
Men de definitiva detaljerna som sagt, kommer att presenteras i
ett betänkande senare under.
Ja, så att det kan träda i kraft under 2026
helt enkelt.
Tack så mycket!
Då tar vi Expressen.
Ja, jag har ett par frågor och framför allt till
Ludvig Aspling då, först och främst.
Det pratades om en informationskampanj, men kan du utveckla hur
ni tänker att de här grupperna, att ni ska nå
de här personerna?
Om det finns några tankar utöver en informationskampanj?
Och så undrar jag också.
Johan Forssell säger att det inte kommer rikta sig mot
vissa länder utan att det är personer.
Hur ser du på det?
Håller du med om det?
Eller ska man rikta sig mot grupper från särskilda länder?
Nej, det är klart att det kommer att rikta sig
till vissa personer.
Hur informationskampanjer och den typen av praktiska detaljer, det har
vi ju det här året på att jobba med.
Så vi kommer absolut kunna utveckla det.
Men kanske inte just idag, utan vi kommer att återkomma
till det.
Men har ni inga tankar?
För det pratades förut om det här, att man skulle
till exempel använda sig av kommunernas socialtjänst, att de skulle
kontakta vissa personer.
Ja, jag tänker att ni har tankar om att jag
skulle vilja höra mer om det.
Ja, om man hypotetiskt så skulle man kanske kunna tänka
sig att de som har kontakt med personer som är
långtidsarbetslösa i Sverige är Arbetsförmedlingen och kommunerna.
Om du har en person som har kommit till Arbetsförmedlingen
efter 15 år i Sverige med tolk och fortfarande har
inte lyckats skaffa sig ett jobb.
Om man både personen själv men även arbetsförmedlaren känner att
det kanske inte kommer att leda någonvart, så finns det
möjlighet att ge information om att det finns en möjlighet
att återvända.
Om det är så att du känner att det skulle
vara bättre för dig. Så säger jag också bara från
från mitt partis sida.
Vi har aldrig varit emot att människor som frivilligt vill
återvända tillbaka till det land man kommer ifrån, att man
ska kunna göra det.
Det kan ju också vara förenat med kostnader i ett
nytt land.
Och kanske vill jag kunna starta igång en verksamhet, att
kunna kunna integreras på nytt.
För många som har varit borta länge, som inte har
stora besparingar och så. Och i det perspektivet så finns
det människor som faktiskt vill frivilligt återvända tillbaka till det
land man man föddes i och växte upp i, som
man kanske tvingades fly ifrån.
Men nu har situationen blivit avsevärt bättre.
Att då kunna ge ett stöd från svensk sida för
att man ska kunna påbörja det nya livet, det kan
ju också vara bra för det land man återvänder till.
Människor har byggt upp kunskaper och kompetens i Sverige som
som hemlandet också kan behövas.
Det finns också den aspekten av av detta som jag
tycker är viktigt.
Sedan, eftersom det är frivilligt, så är det klart att
ingen kan säga hur många som kommer att.
Att få det här bidraget utbetalas så klart eftersom det
bygger på frivillighet, vilket är att det
ska göras självklart.
Det kommer att finnas tid för enskilda intervjuer.
Vi har två frågor till.
Nu har vi där nere.
Sedan har vi Aftonbladet och sedan blir det enskilda.
Hej Pia Gripenberg på Dagens Nyheter.
Och här är en fråga till Tidöpartierna.
Jag vill vända på den här.
Det är inte bra.
Det har jag förstått.
Men hur många anser ni ska återvända för att det
här ska vara en meningsfull politik?
Ni måste ju ha någon målbild.
Och med tanke på att migrationsexperten som gjorde den här
utredningen ansåg att det här kunde motverka integrationen.
Fredrik Malm.
Hur kan ditt parti tycka att det här är ett
bra förslag till användning av skattebetalarnas pengar?
Det enkla svaret är ju att vi har ju ett
stöd redan idag.
Nu höjer vi det stödet.
Kan vi få en mer framgångsrik och ordnat system för
detta, där fler människor också som vill återvandra också kan
bygga upp ett nytt liv i hemlandet, så är väl
det är väl det bra.
Sen finns det andra delar i utredningen.
Det nämnde ju Johan Forssell här nyss som behöver gås
igenom och tittas på ytterligare.
Men vi har en tämligen pragmatisk grundhållning i detta.
Är det så att vi ser att det här inte
leder till de effekter man hoppats, då får man ju
se över det då.
Så är det ju med all politik som vi gör.
Men det är värt att pröva detta nu tycker vi.
Jag tycker också det är viktigt att säga att frivillig
återvandring har ju funnits i 40 år, och det är
viktigt att se till individens bästa här.
Här kan det vara aktuellt för individer att göra det,
och om vi sneglar mot Danmark så har de haft
systemet i funktion länge.
Och precis som utredaren säger, det är viktigt att det
kan finnas en risk, men det finns inga belägg för
det, utan det är ett antagande på det sättet.
Vi kan konstatera att vi har haft ett system med
frivillig återvandring.
Beloppet har varit.
Nu är det mycket lågt och vi ser på andra
länder, till exempel Danmark och Tyskland, som har ett system.
Så just som svaret på frågan ser vi Tidöpartier att
det är värt att pröva ett system för att skapa
en möjlighet för frivillig återvandring, där individen naturligtvis frivilligt själv
kan välja att göra det.
Får jag bara tillägga en sak till.
Ska man vara noga så var det väl så att
utredaren pekar på att det kan finnas risker.
Visa mig gärna den politiska reform där det inte kan
finnas några risker.
Visa mig gärna den.
Och man ska väl också komma ihåg en annan sak.
Att inte göra någonting i en situation där vi har
väldigt stora integrationsproblem.
Problem med utanförskap är också ett beslut.
Där finns det definitivt väldigt stora risker med.
Sen säger utredaren också att det inte finns några belägg
för att det här skulle ha skadat integrationen i Danmark.
Det är också en pusselbit i det här, så att
vi, när vi värderar allt det här, att det här
är någonting som är värt att pröva.
Vi har inte satt upp något mål, men vi har
avsatt, framför allt nästa år eller för 2026, en
summa pengar för att det här ska kunna träda i
kraft och sen får vi utvärdera det efter det helt
enkelt.
Och målbilden, när är det här en bra politik?
Vi har inte satt upp något mål i antal personer.
Jag förstår att det kan finnas intresse för det, men
vi ska återkomma med detaljerna i ett betänkande senare.
Men det vi säger här idag är att det här
ska genomföras och att det ska kunna ge upp till
350 000 kr.
Tack!
Då tar vi sista frågan från Aftonbladet här bak.
Två frågor.
Dels räknar ni med att det ska bli en nettovinst
i sådana fall.
När ska det bli det?
Det kanske riksdagsledamot Asplund får svara på.
Och sen till statsrådet.
Ni tassar omkring här kring volymerna.
Lite köksbordsmatte.
1,4 miljarder.
350 000 spänn.
Typ 4000 personer.
Ni räknar med tusentals personer som ska återvandra.
Enligt den här budgeten som finns antar jag då.
Nej, återigen, det är inget mål.
Vi avsätter en större summa pengar för att det ska
kunna bli ett ordentligt antal personer.
Tittar man på utredarens förslag så ringade han att det
skulle kunna handla om motsvarande 1300 personer, men vi avsätter
en större summa än så för att det skulle kunna
bli fler.
Men vi kommer att återkomma som sagt med det här
betänkandet.
Det kommer att ringa in mer detaljerna, men vi har
inget mål idag, utan vad vi säger är att det
ska kunna ges upp till 350 000 kr.
Och så är det ibland när man gör stora reformer.
Det här har ju som sagt har funnits i 40
år, men det är bara en person som använder det
i fjol.
Nu gör vi ett ordentligt omtag med det.
Vi kommer att gå fram med detta nu.
Vi kommer att lägga fram de nya delarna i det
här betänkandet, och sen får man utvärdera det och se
om det har fått någon effekt.
Vad det gäller frågan som du riktade till mig så
ingen vinst, men däremot en besparing.
Det skulle inte kunna bli en vinst, men däremot en
samhällsekonomisk besparing kan det absolut bli.
Det räknar vi naturligtvis med.
Samma person som skrev det här betänkandet om incitamentstrukturen för
frivillig återvandring.
Har också räknat på vad det kostar att ha de
här personerna i Sverige.
Vad det gäller de grupper som har flyktingbakgrund och som
har lägst integrationspotential, såsom han beskriver det.
Det är hans eget uttryck.
Där är kostnaden 94 000 kr per år och de spenderar
i genomsnitt 58 år i Sverige.
Så enkel matematik säger att de 350 000 kronorna är
ganska små, i jämförelse med vad det kostar att ha
de här personerna kvar i Sverige.
Tack så mycket!
Då går vi till enskilda och alla finns tillgängliga.
Tack!